Kategória: Egyéb kategória
Az összemosó változókhoz szorosan kapcsolódó téma következik!
A mediációs elemzés hasznos lehet, amikor egy, két változó kapcsolatát vizsgáló, egyszerű modellt kiegészítve egy harmadik változó hatását szeretnénk igazolni. A mediátor változó olyan változó, ami kapcsolatot képez a független, és a függő változó között; valahogy így:
![](https://statpirin.hu/wp-content/uploads/2023/04/image-2.png)
Egyrészt a független változó hatással van a függőre – ez természetes, ez az alapállás egy elemzésben; például az edzés mennyisége hatással van a sprintelés sebességére. Ugyanakkor a test magnézium-ellátottsága, mint mediáló változó, szintén hat a sebességre (minél kevesebb a magnézium, annál rosszabb a teljesítmény); és amitől a magnézium mediátor lesz, az nem más, minthogy az edzés elfogyasztja a szervezetből. Így tehát az edzés közvetetten (a magnéziumszint csökkentésén keresztül) IS hat a sebességre – ezért ha nem vesszük figyelembe egy elemzés során, nem fogjuk a teljes képet látni.
Egy másik példa lehet a következő hármas: matematikai képességek, és a matekszakon továbbtanulás iránti érdeklődés, mint független és függő változók – természetesnek vehetjük, hogy aki jobb matekból, azt jobban érdekli a matek-témájú továbbtanulás. És persze a harmadik változó, a példában a matekkal kapcsolatos önbizalom; ami közvetetten, a matekhoz való tehetség közvetlen hatása mellett, hat arra, vannak -e valakinek matek szakra továbbtanulási szándékai:
![](https://statpirin.hu/wp-content/uploads/2023/04/image-3.png)
Az ábrán látható (a kis csillagok jelzik), hogy a közvetett és a közvetlen hatások is szignifikánsak; vagyis a matekos önbizalom általánosságban véve is (nem csak abban a mintában, amit éppen vizsgálunk) hat a továbbtanulási szándékra.
Mediációs elemzést SPSS-ben is végezhetünk, csak telepíteni kell hozzá az úgynevezett PROCESS makrót.
Összességében tehát ha túl akarunk lépni a gyakran félrevezető kétváltozós elemzéseken, érdemes a mediációs vizsgálatot is elővenni a statisztikai módszereink közül!
Fontos statisztikai alapvetés, hogy a kétváltozós elemzések nagyon félrevezetőek lehetnek,többek között az úgynevezett összemosó változók miatt. Az „összemosódás” egy olyan helyzet, amikor X és Y között a kapcsolat csak látszólagos, és csak azért találjuk meg egy elemzés során, mert egy harmadik változó jár együtt mindkettővel, egyszerre. Klasszikus példa a jelenségre a ráncok és az ősz hajszálak mennyiségének kapcsolata. Minél több a ránca valakinek, annál több az ősz hajszála is? Igen. Ha korrelációt futtatnánk, szoros kapcsolatot találnánk a két változó között? Minden bizonnyal. De mégsem a sok ránc okozza az ősz hajat, és nem is az ősz hajszálak magasabb aránya a több ráncot; hanem mindkettőt egy harmadik -mediátor, vagy itt specifikusabban összemosó változó- az életkor.
Itt van továbbá még a híres „gólya hozza a gyereket” sztori, tudományosan alátámasztva:
![](https://statpirin.hu/wp-content/uploads/2023/04/image-1.png)
Itt az összemosó változó a falusias, vagy városias környezet; az urbanizáltság mértéke! A nagyvárosokban kevesebb a gólya, és átlagosan kevesebb gyereket vállalnak a párok. Érdemes megfigyelni, hogy a grafikon nem „hazudik”. Igaz, hogy minél több a gólya egy településen, annál magasabb a gyerekszám. Mindössze csupán két változó kapcsolatát boncolgatva ritkán látjuk a teljes képet-a világ általában komplexebb ennél.
Ezért minden, szakdolgozó tanítványomnak azt szoktam javasolni, hogy keressenek potenciális összemosó változókat egy-egy, a szakterületükön furcsának, meglepőnek számító, kétváltozós összefüggés mögött.
A válaszadóknak, vagy a kísérletben résztvevőknek LEGYEN SORSZÁMUK! Sok későbbi problémától megkíméled magad, ha a sorok beazonosíthatóak akkor is, ha sokadszorra rendezed őket eltérő módon, vagy ha valakit törölsz, ésatöbbi.
Szóval, ha a platform, ahonnan letöltöd az adatbázist, nem teszi meg automatikusan, akkor nulladik lépésként adj mindenkinek egyedi sorszámot. Apróság, viszont ennek hiányában nagyon keserves helyzetek állhatnak elő elemzés közben. Ha esetleg másik adatbázist, új változókat illesztenél az eredetihez, az egyedi azonosítók elengedhetetlenek. De egyszerűen csak ha többször eltérő szempontok alapján rendezted sorba a válaszokat; és szeretnéd visszaállítani ez eredeti verziót, akkor is kelleni fog egy változó, ami mentén ezt megteheted. Sorszámot mindenkinek!
![](https://statpirin.hu/wp-content/uploads/2023/03/Strix_uralensis-768x1024.jpg)
![](https://statpirin.hu/wp-content/uploads/2023/03/image.png)
Egyszer majd végiggondolom, vajon miért egy jóóó nagy hibaforrás jutott eszembe, mint blogindító téma…addig is írok róla kicsit, mert egyrészt nagyon érdekes, másrészt elég gyakori.
Az ökológiai tévkövetkeztetés az a jelenség, amikor nem egyéni , hanem összesített adatokból vonunk le következtetést két változó kapcsolatára, feltételezvén, hogy a kapcsolat az egyének szintjén is fennáll – és ez a feltételezés maga a TÉVkövetkeztetés. Abból például, hogy azokban a kerületekben, ahol sokan keresnek a minimálbér alatt, magas a bűnözési arány, nem következik, hogy a szegényebbek gyakrabban követnek el bűncselekményeket. Lehet, hogy ez így van, de kerületenkénti megoszlások korrelációjából nem lehet erre következtetni; ugyanis nem biztos, hogy egy-egy kerületen belül UGYANAZOK keresnek keveset, mint akik bűnözők. Ezt biztonsággal csak egyedi adatokból lehetne megállapítani!
És íme egy példa arra, hogy milyen gyakori ez a tévedés: ezt a plotot egy 2022-es, népszerű, elemzéseket bemutató amerikai oldalon megjelent tanulmányból emeltem ki. A tanulmány úgy vizsgálja a szegénység és a bűnözés kapcsolatát, hogy 40 ORSZÁG megoszlási adatait veti egybe, és ebből egyénekre vonnak le következtetéseket; kimerítve ezzel az ökológiai tévkövetkeztetés fogalmát…
![](https://statpirin.hu/wp-content/uploads/2023/03/image.png)
Egy statisztikai elemzés éppen olyan, mint egy nyomozás. A folyamat közben ugyanaz a célunk, mint Sherlocknak, vagy akármelyik skandináv nyomozónak: összegyűjteni minél több információt; kiválogatni közülük a lényegeseket (és gondosan kiszűrni azokat, amik félrevezethetnek), végül levonni a következtetést – bár az elemzés során jellemzően nem a gyilkosról, hanem esetleg egy összemosó változóról, vagy a változók között létező összefüggésekről.
…statisztikai következtetések segítségével lehet többek között lerántani a leplet Mendelről (emlékszel rá és a borsós kísérleteire biológia óráról?) aki, bár kétségkívül valós és jelentős összefüggésekre bukkant, valamilyen okból erősen szépített az eredményein…Mendel és az ő hamisított kutatási eredményei
A statisztika révén tudunk új információkat szerezni a világról; és ha nem állna rendelkezésünkre ez a módszer, nem létezhetne modern tudomány – így gyakorlatilag semmi, ami a minket most körülvevő világot alkotja.
…például gondos adatgyűjtés és következtetések nyomán sikerült Semmelweisnek rájönnie, hogy a gyermekágyi lázat a szülés előtt boncolást végző orvosok fertőzött keze okozza…az anyák megmentője
És ha mindezzel nem győztelek meg, semmi gond: tulajdonképpen elég, ha kettőnk közül csak én vagyok oda a statisztikáért. Írj nekem, ha segíthetek; vagy foglalj hozzám időpontot, hogy ne fájjon a fejed a statisztika miatt!
…a statisztika ugyanis konkrétan egy külön szakma. Pszichológusoktól, orvosoktól, vagy neveléstudományi szakemberektől nem elvárható, hogy a statisztikához is professzionális szinten értsenek – hiszen az egy másik tudományág! Sajnos azonban a gyakorlat azt mutatja, hogy sok felsőoktatási intézményben mégis ezt az irreális elvárást támasztják a hallgatókkal szemben, ha korábban nem, a szakdolgozat statisztikai részének összeállításánál biztosan.
Ráadásul a statisztikát a legtöbb helyen nem is tanítják igazán jól, amiből az következik, hogy gyakran érthetetlen, mi is az egésznek a lényege. Például hogy miért kell hipotézisvizsgálat ahhoz, hogy eldöntsük, két átlag között van -e eltérés, mikor szemmel látható, hogy van? Szintén ki szokott maradni a képletekben használt jelölések ismertetése; pedig gyakran a képletek egy egész feladaton végigvezetnek, és segítenek abban is, hogy a számolási lépéseken helyes sorrendben haladjunk végig…
Sőt, már régóta kutatóként dolgozó szakembereknek is lehetnek fehér foltok a tudásában; hiszen egy kutatás felépítése és kivitelezése, majd az eredmények értelmezése nagyon összetett feladat, és egyáltalán nem biztos, hogy az előzetes tanulmányai során megfelelő felkészítést kapott az ilyen jellegű kihívások kezelésére az illető.
Tapasztalt statisztika magántanárként (15 éve magyarázok szinte nap- mint nap szignifikanciáról, anováról, normál-eloszlásról, korrelációkról, konfidencia-intervallumokról lelkes, és kevésbé lelkes tanítványoknak) pontosan tudom, mi az, amit a legtöbb egyetemen és főiskolán teljesíteni kell statisztikából. Azt is tudom, hogy mi az, amire már egy kutatás nulladik pillanatában érdemes figyelni, és mik azok a döntési pontok, ahol félrecsúszhat egy kutatás. És, bár én imádom a statisztikát, azzal is tisztában vagyok, hogy nem mindenki van ezzel így. Bízom benne, hogy a te, statisztikával kapcsolatos problémáidon is tudok segíteni, így ha szeretnél órára jelentkezni, vagy kérdésed van, vedd fel velem a kapcsolatot!